![Атака на вакцину AstraZeneca. Як наука і доказова медицина програють політиці та фейкам](/img/article/7430/47_main-v1615933044.png)
Аргументи науковців не переконують європейські уряди
Необгрунтована обережність чи глобальна змова?
Франція та Німеччина, Ірландія, Норвегія, Данія та Нідерланди… зупинили використання вакцини Oxford-AstraZeneca. Це відбувається попри те, що Європейське агентство з лікарських засобів та Всесвітня організація охорони здоров’я радять продовжувати застосовувати цей препарат. Загальний рефрен у поясненнях європейських урядів – вони діють задля «достатньої обережності», пише The Guardian.
Ця «обережність» викликана кількома повідомленнями про утворення тромбів у людей, які нещодавно були щеплені саме цією вакциною. Також повідомляється про появу симптомів рідкісного захворювання, яке називається тромбоцитопенією. При ньому в організмі людей не виробляється достатня кількість тромбоцитів. Цей стан може призвести до кровотечі. Нагнітання навколо вакцини супроводжується новинами про випадки смертей в Австрії та Італії, які припинили використання однієї партії препарату. Тим часом з Норвегії повідомляється про смертність від тромбоцитопенії.
Поки уряди один за одним забороняють застосування вакцини, більшість вчених розводять руками. Європейське агентство з лікарських засобів проводить розслідування інцидентів, але поки що немає жодних доказів того, що такі випадки були викликані саме вакциною. Крім того, у Всесвітній організації охорони здоров'я заявили, що наразі не виявлено жодного зв'язку між щепленням препаратом проти коронавірусу від компанії AstraZeneca та утворенням у пацієнтів тромбів, про яке повідомила низка країн.
Експерти стверджують, що кількість випадків утворення тромбів та випадків тромбоцитопенії у людей, які були вакциновані, не вища, ніж у частини населення, яке не отримало укол. Міжнародне товариство з тромбозів та гемостазу (фізіологічний процес в крові, який виконує захисну роль в організмі, при кровотечі і/чи тромбоутворенні, – «Главком») заявило 12 березня, що «мала кількість повідомлень про тромботичні події щодо мільйонів щеплень Covid-19 не свідчить про прямий зв'язок між ними». Товариство навіть рекомендувало людям, у яких в анамнезі були тромби, або які приймали препарати, що розріджують кров, робити щеплення вакциною AstraZeneca.
У Великобританії Агентство з регулювання лікарських засобів та медичних виробів та Спільний комітет з вакцинації та імунізації (JCVI), які консультують уряд, стверджують: ці вакцини є надійними. «Великобританія ввела 11 млн доз вакцини AstraZeneca, і не було явної різниці у випадках виникнення тромбів з моменту введення вакцини», – сказав професор Ентоні Харден, заступник голови Спільного комітету з вакцинації та імунізації. Агентство заявило, що тісно співпрацює зі своїми міжнародними колегами та переглядає справи, але «наявні дані не свідчать про те, що вакцина є причиною виникнення недугу».
Сама AstraZeneca заявляє, що до 8 березня по всьому ЄС та Великобританії було 15 випадків тромбозу глибоких вен (ТГВ) та 22 емболії легенів (тромби в легенях). «Це набагато менше, ніж очікувалося б, і подібні показники є і серед інших ліцензованих вакцин Covid-19», – йдеться у повідомленні.
Однак, здається, аргументи науковців не переконують обережні європейські уряди. З цієї причини буде проводитися особливо ретельний контроль будь-яких випадків, які за клінікою не схожі на «звичайні» тромби. Уряд Данії стверджує, що у 60-річного померлого були «вкрай незвичні» симптоми. У Норвегії також заявляють, що у трьох людей, які перебувають на лікуванні після щеплення, були «незвичні симптоми».
Урядам, на відміну від наукових органів, доводиться зважувати й інші аргументи, не лише ті, які надає доказова медицина. Вони занепокоєні питанням довіри громадськості до вакцини. Наприклад, Франція бореться за вакцинацію. Існує довга історія підозр громадськості щодо фармацевтичних компаній, через які французи ігнорували вакцини проти свинячого грипу. Франція у 2009-му придбала мільйони доз, від яких люди відмовились. У Франції також низький рівень вакцинації проти кору, краснухи та паротиту серед дітей.
Тим часом Німеччина була першою країною, яка відмовила людям старше 65 років у щепленнях вакциною AstraZeneca через відсутність доказів того, наскільки ефективно вона спрацьовує у пацієнтів цієї вікової категорії.
Іншим фактором щодо ухвалення рішення про призупинення може бути те, що у Європи немає великих запасів вакцини. AstraZeneca скоротила запропоновані поставки до 30 мільйонів доз у першому кварталі. Це приблизно третина від обіцяної раніше кількості. Тому в тому, що окремі держави призупиняють вакцинацію ж логіка, адже вона не буде доступною в тих масштабах, які планувались раніше.
Російський слід?
Ноги нищівної інформаційної кампанії проти вакцини AstraZeneca, що покликана сіяти сумніви серед громадян та урядів різних країн, можуть рости з Кремля. Таку думку висловив міністр культури й інформаційної політики України Олександр Ткаченко у Telegram.
«Чутки про відмову від використання вакцини AstraZeneca в Європі можуть бути пов’язані з масовою інформаційної кампанією проти неї з боку РФ. Мета – розчистити фармринок для Sputnik V. Цей препарат досі не схвалений до застосування в Європейському Союзі. У Кремлі звичайно звинуватили у всіх своїх проблемах США та їхніх партнерів. І одразу з цим зненацька з’являється просто вал інформації про начебто небезпеку прямого конкурента Sputnik V – вакцини AstraZeneca. Дуже схоже на тактику випаленої землі. Інформаційно знищити конкурента, щоб потім дотиснути європейських політиків дозволити застосування Sputnik», – зазначив він.
Ткаченко вважає, що необхідно перевірити, з яких джерел з’явилася «інформація про псевдо небезпечність вакцини AstraZeneca» і «хто лобіював розповсюдження цих «жахачок» у європейських ЗМІ».
Здогадки міністра підтримує і голова медичного комітету парламенту нардеп зі «Слуги народу» Михайло Радуцький. «На сьогодні в світі провакциновано вакцинами AstraZeneca або CoviShield загалом 17 млн людей. І ми маємо інформацію в одній чи двох країнах про три випадки тромбоемболії. Це не привід вважати, що вакцина (винна – ред.). Так, зупиняють, вивчають, але ніхто її не скасовує, не забороняє», – заявив він в ефірі одного з телеканалів.
Досі на території Євросоюзу затверджено використання чотирьох вакцин: Comirnaty (вона же Pfizer-BioNTech), AstraZeneca, Moderna та Janssen (Johnson & Johnson). Однак, як повідомляв Reuters із посиланням на власні джерела, Європейський регулятор EMA та органи влади країн-членів ЄС ведуть переговори з Москвою щодо закупівлі російської вакцини.
План РФ простий: скомпрометувати, очорнити британську вакцину, аби витіснити її з ринку і почати продавати замість неї свій Sputnik V. Таким чином РФ вбиває двох зайців: економічного та політичного. 16 березня премʼєр-міністр Сполученого Королівства Борис Джонсон оголосив Росію «ворожою державою», а Китай — «комерційним конкурентом».
Україна страждає
Атака РФ також спрямована і проти України, яка заявила, що не купуватиме Sputnik V. Нині ж в Україні доступна лише одна вакцина проти коронавірусу – це Covishield (AstraZeneca індійського виробництва). Російські пропагандисти штибу Володимира Соловйова кричать про те, що Україна, де складається важка ситуація зі спалахом інфекції, «відмовляється від допомоги сусіда».
Поки Росія бореться за вакцинні мільйони та мститься Великій Британії, в Україні, де ставленням до вакцинації і без того неоднозначне, люди просто бояться щеплюватися Covishield.
Для того, щоб підвищити довіру українців до вакцини Covishield МОЗ запустив піар-кампанію, яка передбачає щеплення урядовців, нардепів та лідерів думок, причому це люди віком до 45 років, тобто ті, хто не потрапляє до груп ризику. Та поки що така стратегія не дає відчутного ефекту.
Не покращила ситуацію й інформація про те, що головний санітарний лікар країни після щеплення Covishield захворів на Covid-19. Якщо копнути глибше, то у цьому немає нічого дивного: по-перше, від моменту щеплення першою дозою минуло не так багато часу, аби вже був сформований імунітет. По-друге, вакцинація (особливо, коли мова йде про першу з двох доз) не захищає від хвороби, однак вже полегшує її перебіг.
Наталія Сокирчук, «Главком»
Коментарі — 0