![Катастрофа лайнера МАУ. Усі версії та деталі](/img/article/6515/95_main-v1578584089.jpg)
Найсвіжіші дані розслідування найбільшої катастрофи в історії української цивільної авіації
Другу добу триває розслідування жахливої авіакатастрофи, що трапилась з українським лайнером Boeing 737 авіакомпанії «Міжнародні авіалінії України». Повітряне судно вчора на світанку розбилося поблизу відразу після зльоту з аеропорту Імама Хомейні в Тегерані. Літак прямував до Києва. На борту було 167 пасажирів, 9 членів екіпажу, з них 11 – українські громадяни. Усі загинули. Більшість пасажирів (147) іранського походження. 82 були зареєстровані, як іранські громадяни, 63 - канадські, десять – шведські, чотири - афганські, три - німецькі, три - британські. Всі пасажири загинули.
Катастрофа літака МАУ, що сталась поблизу Тегерана, перша за останні 22 роки польотів великих українських пасажирських лайнерів, які здійснювали регулярні перевезення. Попередня велика авіатроща сталася 1997 року у Греції. Тоді пасажирський літак Як-42 української авіакомпанії «Аеросвіт» («рейс 241»), який слідував за маршрутом Київ-Одеса-Салоніки, врізався у схил гори Пенте-Пігадія у важких погодних умовах за 72 км від Салонік. Загинули всі 62 пасажири та 8 членів екіпажу. На борту було 30 українців.
Українська пошуково-рятувальна група в Ірані вже проводить розслідування причин авіакатастрофи Boeing-737. За словами прем'єра Олексія Гончарука, у складі групи працюють представники ДСНС, Міноборони, МЗС, МВС, СБУ, РНБО, Державної авіаційної служби, Нацбюро з розслідування авіаційних подій та інцидентів з цивільними повітряними суднами, а також МАУ.
Глава уряду Канади Джастін Трюдо заявив про бажання своєї країни долучитися до розслідування причин трагедії. Голова Управління цивільної авіації Ірану Алі Абедзаде заявив, що Іран офіційно запросив до участі в розслідуванні катастрофи представників США (країна-виробник літака) та інших країн. «Абедзаде заявив, що слідча група, відповідно до стандартів, викладених у додатку 13 до Чиказької конвенції, запропонувала всім державам, визнаним бенефіціарами згідно з цим документом, делегувати своїх представників у процес розслідування катастрофи і призначити власну команду фахівців», - йдеться у пресрелізі Управління.
Канада вже долучилась до розслідування.
Наразі Україна веде перемовини з Іраном про безпечний виліт літаків, що перевозитимуть загиблих українців.
Тим часом народний депутат, дипломат Богдан Яременко рекомендував українцям ближчим часом (щонайменше 2-3 місяці) утриматися від поїздок до Ірану, Іраку та Сирії. Підвищену обережність варто проявляти і при плануванні поїздок до Ізраїлю, а українському бізнесу - не укладати зараз нові контракти з державними та й недержавними органами/компаніями Ірану.
Чому впав літак?
Як повідомив у Facebook секретар Ради національної безпеки і оборони України Олексій Данілов, наразі відпрацьовують чотири можливі причини авіатрощі: руйнування і вибух двигуна з технічних причин, вибух всередині літака внаслідок терористичного акту, ураження літака зенітною ракетою ЗРК та зіткнення з безпілотником.
Щоправда, пізніше у коментарі ЗМІ він заявив, що слідство всього розглядає на чотири, а сім версій причин трагедії, однак ще три озвучавати відмовився і назвав їх закритими.
Версія перша. Відмова двигуна
Іранська влада озвучила цю версію майже одразу. «Для остаточних висновків потрібні дослідження чорних ящиків. Але наразі, за версією посадовців та відповідальних осіб, ця катастрофа трапилася винятково з технічних причин», - зазначав перший секретар посольства Ісламської республіки в Україні Хаді Заргарі.
Зокрема, йдеться про можливу відмову одного з двигунів. Водночас авіаексперт Валерій Романенко зауважує, що «на такій висоті навіть з одним справним двигуном пілоти могли посадити лайнер. Як діяти під час такого приземлення - їх годинами вчать на симуляторах. За інструкцією, пілоти би мали виконати екстрене приземлення або ж продовжувати горизонтальний політ, аби використати паливо, а потім безпечно сісти».
Колеги загиблих членів екіпажу також піддають сумніву першу версію причин трагедії. Вони стверджують, що пілоти були висококваліфікованими та мали багато годин нальоту. До прикладу, на цьому рейсі через його складність був задіяний інструктор Олексій Наумкін. Про нього в МАУ говорять так: «Льоша - чудовий інструктор, який навчив десятки наших других пілотів і командирів».
Авіаексперт, пілот з 20-річним стажем Сергій Гончаренко, теж сумнівається, що літак впав лише через пожежу в двигуні. За його словами, при загорянні одного з двигунів в «Боїнга-737-800» борт можна успішно посадити на другому. «Літак надійний і безпечний, до того ж новий (судну було лише три з половиною року, - «Главком»), і поки залишається незрозумілим, чому екіпаж не зумів взяти літак під контроль і посадити його в аеродромі вильоту або навіть долетіти до пункту призначення. Адже цілий двигун здатний працювати кілька годин. Звичайно, це техніка, і могло щось заклинити, пілоти не встигли зреагувати. і в перші хвилини польоту впоратися з такою проблемою важко. Але пілотів вчать садити лайнер в екстремальних умовах. Думаю, крім пожежі двигуна було ще щось. Збігся цілий ряд факторів», - робить висновок Гончаренко.
Організація цивільної авіації Ірану заявляє, що лайнер перед катастрофою зробив розворот і повертався в аеропорт. «Траєкторія літака, який спочатку прямував на захід з аеропорту, свідчить про те, що після появи технічної проблеми він розвернувся», - стверджується у звіті. Водночас там само вказано, що жодних повідомлень про незвичайні обставини польоту екіпаж літака не відправляв.
У МЗС України також заявили, що до падіння літака під Тегераном призвели технічні проблеми з двигуном. Там спочатку теж заперечили можливу участь терористів у підриві літака. «За попередньою інформацією, літак розбився внаслідок аварії двигуна через технічні причини. Наразі версія теракту чи ракетної атаки виключається», - наголосили у відомстві. Зокрема посольство України в Ірані спершу оприлюднило заяву про те, що «версія теракту виключена», але вже згодом…
Версія друга. Терористичний акт
… з офіційної заяви дипломати прибрали ці слова. В оновленій версії тексту вказано: «Інформація про причини авіакатастрофи з'ясовується комісією. Будь-які заяви про причини аварії до рішення комісії не носять офіційного характеру».
На першому з оприлюднених відео, яке зняте іранцями, видно: в темному небі падає палаючий об’єкт. Спершу це – яскрава точка, яка наближається до землі, а потім стається вибух, який опромінює все навколо. Тобто, літак уже горів у небі. Водночас сам вибух стався вже під час зіткнення із землею.
نخستین ویدئو از سقوط هواپیمای اوکراینی اطراف شهریار pic.twitter.com/M3bZiLLryQ
— خبرگزاری ایسنا (@isna_farsi) 8 січня 2020 р.
У попередньому звіті про аварію Управління цивільної авіації Ірану йдеться, що літак був охоплений вогнем, перш ніж упав. За даними місцевих експертів, аварія спричинила сильний вибух, коли «Боїнг» впав на землю, ймовірно, тому що літак, який мав долетіти до Києва, був повністю заправлений.
Версія третя. Влучання ракети
Американське видання Newsweek ввечері написало, що представник Пентагону, співробітник американської розвідки і співробітник іракської розвідки повідомили про те, що літак «Міжнародних авіаліній України» був збитий зенітною ракетною системою Ірану.
Важливо, що катастрофа сталася на тлі загострення геополітичної ситуації на Близькому Сході та ракетних обстрілів сусіднього Іраку. За кілька годин до трагедії Іран випустив по військових базах США понад два десятки балістичних ракет. Аргументом на користь версії ракетного обстрілу стало фото залишків крила та фюзеляжу літака, на яких помітні дірки, що скидаються на сліди обстрілу.
Експерти аналітичного центру The Institute for Global Threats and Democracies Studies (IGTDS) на основі аналізу пов’язаних з авіакатастрофою радіолокаційних даних, фото-та відеоматеріалів зробили висновок, що літак рейсу PS752 міг бути збитий біля аеропорту Тегерана з переносного зенітно-ракетного комплексу типу «Ігла», ракета якого влучила в двигун.
«Літак зник з радарів о 02:48 UTC (англ. Coordinated Universal Time, Всесвітній координований час — стандарт, за яким суспільство регулює годинники й час. Приблизно відповідає сонячному часу на Гринвіцькому меридіані, - «Главком») після зльоту з аеропорту Хомейні на висоті близько 5700 футів. Радіолокаційні дані польоту свідчать про те, що, злетівши, літак перейшов до набору висоти та не виявляв ознак спроб зниження. Лайнер, скоріш за все, був збитий переносним зенітно-ракетним комплексом в районі аеропорту. Про це свідчать як спосіб пошкодження крил літака, так і спосіб пошкодження двигуна, а також висота, типова для використання ПЗРК», - йдеться у висновку експертів.
Спеціалісти теж звернули увагу на те, що на фотографіях з місця падіння літака МАУ видно, що на крилах авіалайнера є сліди осколкових уражень. Зазначається, що аналогічні ураження були присутні на фюзеляжі рейсу МН17, збитого російським «Буком» в небі над Донбасом у 2014 році.
Авіаційний аналітик з Великобританії Тодд Кертіс заявив, що не можна відкидати вірогідність зовнішнього впливу на літак, а також зауважив, що парки авіакомпаній по всьому світу налічують кілька тисяч лайнерів Boeing-737-800, які вже налітали десятки мільйонів годин. «За весь час експлуатації ці літаки гинули десять разів, включаючи нинішню катастрофу в Тегерані», - підкреслив він.
Крім того, у мережі з’явилось фото, нібито зробленого на місці катастрофи лайнера. У описі стверджується, що на ній зображено фрагмент ракети, запущеної, ймовірно, з зенітного ракетного комплексу «Тор». Засновник інтернет-видання Bellingcat, британський журналіст Еліот Хіггінс пообіцяв у зв’язку з цим провести із командою паралельне розслідування.
Експерт зробив твіт, в якому підкреслив, що до цієї інформації слід ставитися з обережністю. Згідно з відкритими даними, на озброєнні іранської армії є 29 ЗРК «Тор-М1» російського виробництва. Поставка цих комплексів Тегерану з Росії завершилася в січні 2007 року.
Версія четверта. Зіткнення з безпілотником
Дослідник конфліктів на Близькому Сході Ілля Куса вивчав інформаційні джерела в Тегерані і не виключає, що причиною трагедії стало зіткнення літака з дроном. «Найбільш вірогідно, з американським. Їх там у небі було чимало одразу після ракетних ударів. Вони невеликі, їх важко помітити», - зазначив він і додав: безпілотник не обов’язково маленький цивільний, а саме військовий-розвідувальний.
Таємниця чорних ящиків
Обидва чорні ящики на місці катастрофи знайшли відразу ще вчора - мовний та той, що реєструє параметри польоту. Їх передали іранським правоохоронцям. Про виявлення бортових самописців журналістам повідомив прокурор Тегерана. Вже згодом у попередньому висновку іранських слідчих зазначено, що частина даних зі скриньок втрачена через пошкодження.
Іранська сторона відмовилась передавати Україні чорні ящики, і це викликало хвилю домислів та конспірологічних теорій серед українських експертів та журналістів. Координатор групи «Інформаційний супротив» Костянтин Машовець зазначив: «Як вважають нейтральні спостерігачі, вірогідно, в Тегерані мають «відчутні застереження», щодо «можливого використання» самого факту трагедії американцями на свою користь у протистоянні із Іраном... за допомогою «можливої фальсифікації інформації чорних скриньок».
Як роз’яснив юрист Андрій Гук, оскільки Іран є членом ІКАО (Міжнародна організація цивільної авіації), то відповідно до додатку 13 до Чиказької конвенції, як країна, на території якої сталась катастрофа, зобов’язана організувати розслідування авіаційного інциденту.
Юрист також уточнив, що метою розслідування авіаційних подій та інцидентів «є не встановлення винних, а встановлення причини катастрофи та укладення рекомендацій для уникнення таких інцидентів у майбутньому». «Кримінальні розслідування можуть проводитись як в Ірані, так і в Україні і матимуть на меті пошук винних та наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення», - додав Гук.
Що пишуть ЗМІ
Зауважимо, що провідні французькі Le Monde, Le Figaro не написали про авіакатастрофу. Можливо, з тієї причини, що на борту літака, який розбився, не було громадян цієї країни.
Російські ЗМІ поширили повідомлення від Росавіації про те, що російським авіакомпаніям не рекомендується використовувати повітряний простір Ірану, Іраку, Перської, Оманської заток через загрози безпеці. Такі рупори Кремля як ТАСС, РИА «Новости», Лента.ру обмежилися інформаційними повідомленнями із посиланнями на офіційні джерела.
ЗМІ Німеччини, яка втратила у катастрофі трьох громадян, наводить міркування зарубіжних авіаекспертів щодо можливих причин трагедії. Так, відомий австралійський експерт з авіації - головний редактор видання AirlineRatings.com Джефрі Томас в інтерв'ю DW виключив можливість знищення українського літака ракетою. «Як ми знаємо, на борту було багато іранських громадян. Тому я впевнений у тому, що він не був ціллю, по якій навмисно або випадково був відкритий вогонь (з боку Ірану), - заявив експерт. - З усією очевидністю, це була технічна проблема».
З точки зору цього фахівця, у разі потрапляння в український лайнер ракети, його б повністю рознесло на частини - тоді як є любительський відеозапис, на якому видно, що літак загорівся після зльоту, говорить Томас. «На записі видно спалах, який з'являється ще до того, як літак падає на землю, після чого відбувається потужний вибух, який, очевидно, і став причиною загибелі всіх, хто перебував на борту», - коментує експерт і визнає, що при цьому дані сайту для відстеження руху літаків Flightradar24 свідчать, що ні траєкторія польоту, ні набір літаком висоти не показували наявності будь-яких проблем.
Інший експерт, якого опитала DW, - німецький фахівець у галузі авіаційної безпеки Тім ван Беверен. Він наголосив, що висновки про можливий зв'язок між катастрофою лайнера МАУ з конфліктом між США й Іраном (поштовхом для якого стало вбивство генерала елітного іранського спецпідрозділу «Аль-Кудс» КВІР Касема Сулеймані, - «Главком») робити передчасно.
За його словами, на фотографіях уламків літака видно, що пошкодження двигуна мають внутрішній характер. «Це вказує на те, що у двигуні була проблема, яка могла стати критичною на такій важливій стадії польоту, як набір висоти», - зазначив експерт і додав, що імовірно, перша інформація про результати роботи експертної комісії з'явиться лише за кілька тижнів.
Handelsblatt пише, що «висновок про те, що літак був збитий ракетою, був би поспішним. До катастрофи міг привести ланцюжок подій. На тлі конфлікту між США і Іраном під питанням є те, якою мірою в розслідуванні будуть задіяні, наприклад, американські експерти компанії Boeing. На експертних форумах вже висловлюють стурбованість тим, що справжня причина трагедії, ймовірно, ніколи не стане відомою».
Тим часом канадські та іранські ЗМІ роблять акцент на тому, ким були загиблі їхні громадяни. «Лікарі, стоматологи, цілі сім’ї з маленькими дітьми, молодята та студенти, що поверталися з канікул. Багато з них були науковцями та професорами, які займалися кар’єрою в галузі техніки, інформатики, бізнесу та фінансів. Вони мали коріння по всій країні», - пише Канадська Телерадіомовна Корпорація CBC.
Канадське видання Toronto Sun наводить слова Рези Акбарі, президента Товариства іранської спадщини в Едмонтоні: «Серед постраждалих була Мойган Данешманд, професор електротехніки в Альбертському університеті Канади, «геніальна, геніальна дама, дуже розумна». Її чоловік Педрам Мусаві, професор машинобудування в тому ж закладі, та їхні дві дочки, також загинули.
«Мусаві був нам як батько», - розсказав Reuters студент університету Хоссен Саглатоні.
Пара полетіла до Ірану з дочками Дарією та Доріною, віком 14 та 10 років, щоб відвідати літніх батьків, розказав Саглатоун.
Іранське інформагентство ISNA також у жалобі через загибель громадян країни. Серед інших новин під заголовком «Останній політ іранських еліт» видання опублікувало скорботні слова Алана Шепарда, президента Західного університету в Онтаріо (Канада) щодо смерті чотирьох науковців університету.
Крім того, на сайті є публікації про загиблих науковців іранського походження з інших науково-навчальних закладів.
Сайт також публікує інформаційні повідомлення, що стосуються розслідування авіакатастрофи. З останніх – про те, що відбувається генетична ідентифікація тіл.
Ще вчора іранська влада заявила, що загиблих впізнати неможливо.
Наталія Сокирчук, «Главком»
Коментарі — 0